Яна Борщ
Київ – Теперішня влада Криму створила цілу систему політичних переслідувань. Про це заявляють представники правозахисних організацій. Активісти зазнають тиску в різні способи, права людини часто порушуються. На думку експертів, нині існує серйозна загроза для всіх жителів півострова, думка яких не збігається з позицією існуючої там влади.
Випадки переслідування кримськотатарських і проукраїнських активістів почалися ще з лютого минулого року, говорить заступник голови Кримської польової місії з прав людини Ольга Скрипник. За словами правозахисниці, серед методів боротьби з «незгодними» – вбивства, викрадення й тортури.
Ольга Скрипник
«Склалась ціла система політичних переслідувань в Криму, насамперед ця система стосується представників кримськотатарського народу (лідерів та активістів) і проукраїнських активістів. Ці переслідування здійснюються в кількох формах – це викрадення, тортури, залякування, використання кримської самооборони, а також переслідування за допомогою впливу юридичних механізмів», – пояснює Скрипник.
Найбільш яскравим прикладом юридичного переслідування, правозахисниця вважає справу Олександра Костенка, якого арештували за події, що відбувались навіть не на території Криму, а в Києві. Також має місце вибіркове застосування норм російського законодавства на території півострова, коли насильно застосовується надання російського громадянства, для того, аби застосовувати щодо них російські закони, зазначає Скрипник.
Росія хоче силою схилити кримських татар на свій бік
Росія намагається схилити на свій бік кримських татар, бо від цього багато чого буде залежати на міжнародному рівні, так як це корінний народ Криму, говорить Абмеджит Сулейманов, координатор комітету з захисту прав кримськотатарського народу. За його словами, нинішня влада старається це робити, але, як завжди, насильницьким шляхом – намагаючись залякати, викрасти, вбити і силою змусити перейти на бік Росії.
Оскільки репресії не вщухають, може бути нова хвиля виїздів на територію материкової УкраїниАбмеджит Сулейманов
«Практично з самого початку приходу Росії в Крим, одразу почались репресії щодо кримськотатарського народу. Першим зник Решат Аметов. Серед останніх інцидентів – арешти в лютому 2015 року за участь в акції протесту, що відбулась рік тому. На жаль, через такі репресії із 700-тисячного населення близько 10 тисяч людей змушені були виїхати на територію материкової України. І оскільки репресії не вщухають, може бути нова хвиля виїздів на територію материкової України», – розповідає Сулейманов.
По зникненню всіх активістів формально порушені кримінальні справи, але всі розуміють, що основна частина зниклих людей – справа рук самооборони Криму, додає правозахисник.
Організації блокують абсолютно незаконно, навіть з точки зору російського законодавства
Події, що пов’язані з кримінальним переслідуванням за проведення мітингу людей 26 лютого минулого року з юридичної точки зору взагалі не повинні були мати місце, пояснює Михайло Тарахкало, директор Фонду стратегічних справ Української Гельсінської спілки з прав людини. Адже на той момент Росія не визнавала своєї юрисдикції на території Криму. На його думку, це суперечить базовим принципам кримінального права.
«Це проблема, за якою будуть підніматися питання на міжнародному рівні, будуть подаватися скарги в Європейський суд. Фактично, тих людей і організації, які представляють кримськотатарський народ, їх просто блокують і залишають без можливості діяти в правовому полі, при чому абсолютно незаконно, навіть з точки зору російського законодавства», – говорить Тарахкало.
За словами експертів, надалі репресії в Криму посилюватимуться. До категорії людей, які зазнають перевірок, відносять навіть активних користувачів соціальних мереж, їх контролюватимуть і перевірятимуть на предмет використання формулювань, які можуть призвести до зміни мислення в бік тероризму.