Британський тижневик The Economist пише про беззаконня, яке панує у російській комерції, і про ставлення влади Москви до дрібних торговців. Суспільно-політичне видання New Eastern Europe, редакція якого розташована у Кракові, аналізує сигнали, які надсилає Росія щодо ситуації на сході України, де триває збройний конфлікт між українськими військовими та підтримуваними Росією сепаратистами. Новинний сайт ООН UN News Centre пише про дітей на Донбасі, на життя яких серйозно вплинув збройний конфлікт.
Британський тижневик ділових кіл The Economist у рубриці «Беззаконня російської економіки» опублікував статтю «Ніч довгих екскаваторних ковшів». Видання пише, що жителі російської столиці прокинулись під звуки руйнування. Крамниці та кафе лежали у руїнах. Винуватцями руйнування були не терористи, а адміністрація Москви, яка надіслала бульдозери та екскаватори з тим, аби зруйнувати майже 100 будівель, які було визначено як такі, що нібито становлять небезпеку для громадськості. Для місцевих торговців це стало справжнім шоком. Цей крок московської влади було названо «Ніч довгих екскаваторних ковшів», а часопис міської ради Москви, не побачивши у цьому натяків на «Ніч довгих ножів» Гітлера, оприлюднив саме такий заголовок на перших шпальтах.
Видання пише, що мер Москви Сергій Собянін хоче очистити Москву від дрібних вуличних торговців, наголошуючи, що приміщення цих крамниць було зведено незаконно. Британський тижневик пояснює, що приватні торговці вперше з'явилися у Москві у 90-х роках минулого сторіччя, зазвичай засновуючи свої комерційні точки навколо станцій метро або у підземних переходах. Ці бридкі, як пише видання, кіоски були доволі зручними для торгівлі, пропонуючи широкий спектр товарів і працюючи допізна. І от доволі шоковими новинами стали бульдозери та екскаватори, які почали всі ті точки зносити. The Economist додає, що деякі торговці навіть начепили на свої кіоски портрети Путіна, сподіваючись, що це захистить від ковшів екскаваторів.
Опоненти мера Москви, такі як Олексій Навальний, провідник російської опозиції, припускають, що влада Москви хоче розчистити місце для більш масштабного бізнесу, в результаті якого отримуватимуть більші хабарі. Водночас людям повідомили, що керівництво може робити, що йому заманеться, а права на нерухомість можуть бути оголошені просто шматком паперу. На думку Андрія Колесникова з Московського Центру Карнеґі, слова якого наводить британський тижневик, це точно не може розглядатися позитивним знаком для інвесторів, які б вкладали кошти в економіку, яка і без того потерпає від санкцій та низьких цін на пальне.
«День, коли Путін спрямував екскаватори до Москви»
El día que Putin sacó la excavadora por Moscú lThe Economist | Russia’s lawless economy: Night of the long scoops https://t.co/FoE4dBpBY1
— Abel Amón (@AbelAmon) February 20, 2016
Суспільно-політичне видання New Eastern Europe редакція якого розташована у Кракові, надрукував статтю «Змішані сигнали Росії щодо східної України». У статті йдеться, що одним з найнебезпечніших моментів, пов'язаних з двома роками конфлікту на сході України, є непередбачуваність російської тактики у цьому кривавому двобої. Попри численні заяви на підтримку мирних Мінських угод, нинішні дії Москви на сході України спрямовані швидше на підсилення незаконних угруповань у Донецьку та Луганську, ніж на демонтаж «самопроголошених республік».
Кремль, у свою чергу, вбачає у курсі України на зближення з ЄС та НАТО найбільшу загрозу своїй безпеці, а у поваленні проросійського колишнього президента України Януковича, який втік до Росії, російська влада вгледіла скеровану заходом кампанію, спрямовану на ізоляцію Росії. Через це президент Росії Путін хоче тримати Україну у стані нестабільності і замороженого військового конфлікту, щоб повернути Київ під свій вплив.
Щодо можливого розвитку конфлікту на сході України, то, як пише видання, можливі будь-які варіанти. Але доки не будуть очевидними позитивні зміни у ставленні Росії, міжнародна спільнота має відповідно і ставитись до тієї країни. Численні підрозділи російського війська вже брали участь у бойових діях в Україні, навіть під час мирних переговорів у лютому 2015 року.
У тому, що стосується керованих і підтримуваних Москвою ватажків сепаратистів на сході України, то, на думку видання, їхня фрагментарність, розрізненість та недовіра, разом з майже цілковитим браком політичного чи адміністративного досвіду перешкоджають створенню адекватних адміністративних структур чи політичних партій. Все це відбувається за підтримки Москви.
«Росія надсилає змішані сигнали щодо східної України»
Russia%27s giving mixed signals on eastern Ukraine https://t.co/OnzujRQ0tP pic.twitter.com/mRGAYuqqQl
— Crisis Group (@CrisisGroup) February 18, 2016
На новинному сайті ООН UN News Centre розміщено матеріал «ЮНІСЕФ: впродовж двох років від конфлікту в Україні постраждало півмільйона дітей». Повідомляється, що загалом на 580 тисяч дітей, які живуть на контрольованих бойовиками територіях східної України або близько до лінії фронту, глибоко вплинув збройний конфлікт, відповідно до інформації дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ). При цьому зазначається, що 200 тисяч з них потребують психологічної допомоги. Далі наводяться слова Джованни Барберіс, представниці ЮНІСЕФ у східній Європі, яка зазначила, що два роки насильства, обстрілів та страху залишили глибокий відбиток на житті тисяч дітей у східній Україні.
Згідно з даними цього підрозділу ООН, більш ніж 215 тисяч дітей були внутрішньо переміщені внаслідок конфлікту, і приблизно кожну п'яту школу було пошкоджено або знищено. Минулого року, як мовиться у доповіді ЮНІСЕФ, понад 20 дітей загинули, і більш ніж 40 дітей дістали поранення (із них 28 – жертви мін чи вибухових пристроїв).
На додаток, в Україні було знов зареєстровано спалах поліомієліту. Це сталося через 19 років після того, як Україну було проголошено вільною країною від поліомієліту. ЮНІСЕФ зазначає, що брак доступу до лікарів та нестача медикаментів загрожують подальшими спалахами захворювання. Зниження температури повітря, брак опалення та високі ціни на вугілля також роблять дітей вразливими до респіраторних захворювань. Крім того, пошкодження засадничої інфраструктури ставить під ризик водопостачання, вражаючи 2 мільйони осіб у зоні конфлікту.
Оригінал публікації – на сайті Радіо Свобода