Представник України при Європейському союзі Микола Точицький привітав узгодження постпредами країн ЄС продовження ще на рік «кримських санкцій». Про це дипломат написав на своїй сторінці у Twitter.
Точицький висловив сподівання на «швидке затвердження» рішення про продовження санкцій Радою Європейського союзу.
Крім того, посол України в ЄС закликав Євросоюз посилити тиск на Росію у відповідь на «нові репресії проти кримських татар і указ керівництва Росії про «паспортизацію» українців Криму».
Вітаю погодження постпредами країн ЄС рішення про продовження «кримських санкцій» та сподіваюсь на його швидке затвердження @EUCouncil.Закликаю ЄС посилити тиск на РФ у відповідь на нові репресії проти кримських татар і Указ керівництва РФ про «паспортизацію» українців Криму
— Mykola Tochytskyi (@tochytskyi) 12 червня 2019 р.
Посли Європейського Союзу 12 червня домовилися ще на один рік продовжити заборону на інвестиції в анексований Крим. Офіційно на рівні міністрів санкції будуть продовжені протягом наступних двох тижнів.
Очікується, що лідери ЄС також продовжать економічні санкції проти Росії, які в основному націлені на енергетичний і банківський сектори країни, на шість місяців, коли вони зустрінуться в Брюсселі на саміті ЄС 20 червня.
У червні торік Міністри з питань сільського господарства і рибальства країн Європейського союзу продовжили на рік заборону на інвестиції в анексуваний Росією Крим.
Обмеження передбачають заборону на імпорт в ЄС будь-яких кримських товарів, заборону європейських інвестицій у Крим, зокрема придбання там нерухомості, фінансування бізнесу і надання послуг. Європейським суднам також заборонений вхід у кримські порти за винятком екстрених ситуацій.
Починаючи з 2014 року, Захід у кілька етапів запровадив у зв'язку з дестабілізацією України та агресією Росії проти неї в Криму, а потім на Донбасі кілька пакетів санкцій. Вони стосуються головним чином російських фізичних і юридичних осіб, а також осіб та установ з лав донбаських і кримських сепаратистів та представників колишнього керівництва України. Крім того, санкції накладені й на деякі галузі економіки Росії.
Анексія Криму Росією
У лютому 2014 року в Криму з'являлися озброєні люди в формі без розпізнавальних знаків, які захопили будівлю Верховної Ради Криму, Сімферопольський аеропорт, Керченську поромну переправу, інші стратегічні об'єкти, а також блокували дії українських військ. Російська влада спочатку відмовлялася визнавати, що ці озброєні люди є військовослужбовцями російської армії. Пізніше президент Росії Володимир Путін визнав, що це були російські військові.
16 березня 2014 року на території Криму і Севастополя відбувся невизнаний більшістю країн світу «референдум» про статус півострова, за результатами якого Росія включила Крим до свого складу. Ні Україна, ні Європейський союз, ні США не визнали результати голосування на «референдумі». Президент Росії Володимир Путін 18 березня оголосив про «приєднання» Криму до Росії.
Міжнародні організації визнали окупацію та анексію Криму незаконними і засудили дії Росії. Країни Заходу запровадили економічні санкції. Росія заперечує анексію півострова та називає це «відновленням історичної справедливості». Верховна Рада України офіційно оголосила датою початку тимчасової окупації Криму і Севастополя Росією 20 лютого 2014 року.