Міст через Керченську протоку ніколи не був пріоритетним для України, і Київ не поспішав вкладати в це будівництво бюджетні гроші. Тому Україна до 2014 року не поспішала з рішенням про будівництво транспортного переходу. Про це в ранковому ефірі Радіо Крим.Реалії сказав екс-заступник міністра інфраструктури України Олександр Кава.
«Йшли досить тривалі переговори між Російською Федерацією і Україною з цього питання, створювалися міжурядові робочі групи, але українська сторона була не готова фінансувати подібний проект. Очевидно, що міст через Керченську протоку ніколи не був пріоритетним для витрачання коштів державного бюджету України», – сказав він.
Your browser doesn’t support HTML5
Радио Крым.Реалии | Стройка века. Решит ли керченский мост проблему обеспечения Крыма
Про необхідність побудувати перехід через Керченську протоку президент Росії Володимир Путін заявив відразу ж після анексії Криму – в березні 2014 року. Побудувати міст обіцяли до 2018 року, здати в експлуатацію – влітку 2019 року.
На початку липня інфоцентр «Кримський міст» повідомляв, що загальна вартість будівництва мостаучерез Керченську протоку з Росії до Криму складе 227,92 мільярда рублів в цінах відповідних років. До цього повідомлялося, що уряд Росії відклав початок тимчасової експлуатації залізничної частини мосту через Керченську протоку на рік – з грудня 2018 на грудень 2019 року.
Українська сторона вийшла з договору з Росією про будівництво мосту в 2014 році – після анексії Криму Російською Федерацією.
Верховна Рада України офіційно оголосила 20 лютого 2014 року початком тимчасової окупації Криму і Севастополя Росією. 7 жовтня 2015 року президент України Петро Порошенко підписав відповідний закон. Міжнародні організації визнали окупацію та анексію Криму незаконними і засудили дії Росії. Країни Заходу запровадили низку економічних санкцій. Росія заперечує окупацію півострова і називає це «відновленням історичної справедливості».