Кримчанину Азізу Ахтемову, якого російське слідство підозрює у «диверсії на газопроводі» під Сімферополем, продовжили арешт до 23 січня 2022 року. Про це Крим.Реалії повідомила адвокат Сафіє Шабанова.
Рішення ухвалив суддя підконтрольного Росії Київського районного суду Євген Пронін. Засідання пройшло у закритому режимі. Азіз Ахтемов залишиться у СІЗО Сімферополя.
«На початку судового засідання ми заявили клопотання про те, щоб воно проходило у відкритому режимі, щоб на засідання були допущені слухачі та представники преси, пославшись на те, що в суді не розглядатимуться жодні документи, що містять державну таємницю, і йтиметься лише про продовження запобіжного заходу. Суддя не задовольнив наше клопотання, посилаючись на те, що рішення вже ухвалено і таки провів судове засідання у закритому режимі. Як і очікувалося, було продовжено запобіжний захід», – повідомила адвокат.
Слідчий у своєму клопотанні стверджував, що Азіз Ахтемов може сховатися від суду та слідства якимось чином вплинути на свідків чи сховатися від слідства, мотивуючи це тим, що він має українське громадянство.
У відповідь на це захист Ахтемова наголосив, що «всі жителі Криму мають українське громадянство».
Your browser doesn’t support HTML5
«Не було взагалі жодної інформації». Життя сім'ї Азіза Ахтемова після його арешту (відео)
Сторона захисту має намір подати апеляцію на рішення суду.
У підконтрольному Росії Верховному суді Криму 24 вересня відмовили в задоволенні апеляційної скарги на арешт Асана Ахтемова та Азіза Ахтемова.
Справа про «диверсію на газопроводі» в селі Перевальне
3-4 вересня в Криму російські силовики провели обшуки та затримали п'ять осіб, у тому числі кримськотатарського політика й активіста Нарімана Джеляла. 6 вересня в Криму заарештували чотирьох затриманих. Так, на 60 діб заарештували братів Азіза й Асана Ахтемових, батькові затриманого Азіза Ахтемова Ескендеру дали 10 діб. Ще один син Ескендера, Арсен Ахтемов, отримав 15 діб арешту. Також підконтрольний Кремлю Київський районний суд заарештував кримськотатарського політика й активіста Нарімана Джеляла на два місяці – до 4 листопада. Наріман Джелял заперечує всі звинувачення на свою адресу.
7 вересня російське державне агентство ТАСС із посиланням на ФСБ Росії повідомило, що затримані «за підозрою в скоєнні диверсії на газопроводі в Криму 23 серпня цього року дали свідчення». За цими даними, на «відео допиту двох із них, поширеному ФСБ, чоловіки докладно розповіли, від кого отримували інструкції та як влаштували підрив газопроводу в селі Перевальне».
При цьому у ФСБ Росії стверджують, що «диверсія була організована Головним управлінням розвідки (ГУР) Міністерства оборони України».
Головне управління розвідки Міноборони України розглядає звинувачення ФСБ Росії як «цілеспрямовану провокацію».
Влада України пов'язує затримання та арешти кримськотатарських активістів із самітом «Кримської платформи», що відбувся 23 серпня.
Омбудсман України Людмила Денісова звернулася до Верховного комісара ООН з прав людини Мішель Бачелет у зв'язку з новими арештами, що відбулися в Криму.
Після інформації про обшуки і затримання 3-4 вересня в активістів у Криму Прокуратура АРК і Севастополя повідомляла про відкриття кримінальних проваджень.