Виконувач обов'язків генерального консула України в Ростові-на-Дону Тарас Малишевський розповів громадській організації «Кримська солідарність» про те, як пройшли його зустрічі з кримськими політв'язнями Олегом Приходьком і Сервером Мустафаєвим.
Так, за його словами, Приходько зараз перебуває в одиночній камері.
«Поки в одиночній, сподівається, що потрапить до камери, де його земляки – кримські татари, яким він вдячний за всю допомогу за пів року його ув'язнення. Просив зв'язатися з його родиною, поки без цигарок і чаю, проте, на моє повідомлення, що грошову допомогу у вівторок відправимо, хотів відмовитися і просив відправити на потреби учасників АТО», – поділився консул.
У той же час Малишевський підкреслив, що правозахисник Мустафаєв на їхній зустрічі повідомив, що досі не впевнений у тому, якою саме формою вірусу він хворів.
БІЛЬШЕ ПО ТЕМІ: «Один захворіє ‒ буде трагедія для всіх»
«Сервер сам не впевнений, яка форма вірусу була у нього, але дуже важко проходила. Однак, уже в нашій розмові він наполегливо з'ясовував – яка ситуація у хлопців із сімферопольської групи, відправлених ФСВП у Башкирію, і яким чином Генконсульство підтримує хлопців у Київських колоніях? Правозахисник – це більше, ніж покликання», – сказав він.
Раніше Малишевський повідомив, що наступного тижня кримські політв'язні, які перебувають у СІЗО сусідньої Росії, отримають невеликі матеріальні виплати.
Нагадаємо, Малишевський 14, 15 і 17 квітня відвідав 16 політв'язнів із Криму, які перебувають в пенітенціарних установах Ростова-на-Дону.
7 квітня стало відомо, що кримчанина Олега Приходька доставили в СІЗО Ростова-на-Дону. До цього кримчанину продовжили арешт до 15 вересня.
А 16 січня повідомлялося, що Приходьку оголосили нове звинувачення в «незаконному придбанні, передачі, збуті, зберіганні, перевезенні або носінні вибухових речовин або вибухових пристроїв».
Також Приходьку інкримінують ще один епізод звинувачення – планування вибуху в будівлі генерального консульства Росії у Львові.
БІЛЬШЕ ПО ТЕМІ: «Він сподівається, що Україна про нього не забуде»: справа кримчанина Приходька
19 березня Апеляційний військовий суд залишив під арештом сімох фігурантів так званої другої бахчисарайської «справи Хізб ут-Тахрір». Відносно восьмого фігуранта – Сервера Мустафаєва, засідання перенесли через стан його здоров'я.
Так, Мустафаєва доставили на засідання Південного окружного військового суду в російському Ростові-на-Дону з підвищеною температурою і кашлем. Як розповів адвокат Олексій Ладін, кримчанин чекав початку процесу лежачи.
Уповноважена з прав людини Людмила Денісова закликала надати медичну допомогу Мустафаєву і Аметову, а також звернулася до російської Уповноваженої з прав людини Тетяни Москалькової з проханням негайно забезпечити діагностику і подальше лікування кримчан.
У жовтні 2017 року російські силовики заарештували шістьох жителів Бахчисарая. Це Тимур Ібрагімов, Марлен Асанов, Мемет Бєлялов, Сейран Салієв, Сервер Зекір'яєв і Ернес Аметов. ФСБ Росії інкримінує їм участь у забороненій у Росії та анексованому нею Криму організації «Хізб ут-Тахрір».
21 травня 2018 року в Криму затримали координатора «Кримської солідарності» Сервера Мустафаєва і жителя села Долинне Бахчисарайського району Едема Смаїлова. Звинувачення проти них долучили до бахчисарайської «справи Хізб ут-Тахрір».
15 листопада 2019 року Південний військовий окружний суд російського Ростова-на-Дону почав розглядати цю справу по суті.
Справа Олега Приходька
Олега Приходька затримали 10 жовтня 2019 року. Російська ФСБ звинуватила його в підготовці до терористичного акту і незаконному виготовленні вибухових речовин.
Прокуратура Автономної Республіки Крим почала кримінальне провадження за ч. 1 ст. 146 КК України (незаконне позбавлення волі) через арешт активіста в Криму.
За інформацією адвоката Назіма Шеіхмамбетова, Приходько перебуває в спецблоці СІЗО Сімферополя.
До цього Приходько притягувався до відповідальності в анексованому Росією Криму в адміністративній справі. Підконтрольний Кремлю Сакський районний суд Криму 25 червня оштрафував кримчанина на дві тисячі рублів. Суд визнав його винним за частиною першою статті 20.3 кодексу Росії про адміністративні правопорушення. Згідно з постановою суду, яка є в розпорядженні Крим.Реалії, «дослідження» вилучених у будинку активіста під час обшуку предметів і документів вказує на те, що «Приходько шляхом доступу третіх осіб до цих предметів і документів пропагує і публічно демонструє нацистську атрибутику і символіку».
Сам активіст стверджував, що вся атрибутика в його будинку «антикварна», а футболка зі свастикою, яка також фігурує в матеріалах, «сувенірна» і її немає в нього з 2010 року.
8 лютого 2019 року співробітники кримського главку ФСБ провели обшук у Приходька. Силовики вилучили у нього українську символіку, прапори партії «Свобода», червоно-чорні прапори, портрет Степана Бандери, техніку і домашні CD-диски. Після обшуку Приходька відвезли до Сімферополя, де допитували, розпитуючи про його діяльність і зв'язки на материковій частині України.
Кримські «справи Хізб ут-Тахрір»
Представники міжнародної ісламської політичної організації «Хізб ут-Тахрір» називають своєю місією об'єднання всіх мусульманських країн в ісламському халіфаті, але вони відкидають терористичні методи досягнення цього і кажуть, що зазнають несправедливого переслідування в Росії та в окупованому нею в 2014 році Криму. Верховний суд Росії заборонив «Хізб ут-Тахрір» у 2003 році, включивши до списку об'єднань, названих «терористичними».
Захисники заарештованих і засуджених у «справі Хізб ут-Тахрір» кримчан вважають їх переслідування мотивованим за релігійною ознакою. Адвокати зазначають, що переслідувані у цій справі російськими правоохоронними органами – переважно кримські татари, а також українці, росіяни, таджики, азербайджанці та кримчани іншого етнічного походження, які сповідують іслам. Міжнародне право забороняє запроваджувати на окупованій території законодавство держави-окупанта.