Згідно з дослідженням Global Terrorism Index 2019, Україна посідає 24-е місце за рівнем наслідків тероризму. За рік Україна спустилася на три позиції, отримавши 5,547 бала із 10 (найвища оцінка – 0). Україна стала жертвою політики тероризму, яку сповідує Росія, серед іншого, залякуючи населення підконтрольних їй територій, караючи при цьому «інакомислячих» тощо, зазначають оглядачі. Фактично, Росія стала спадкоємицею радянського «червоного терору», який упродовж десятиліть існування СРСР був дієвим механізмом досягнення Кремлем своїх цілей, наголошують українські експерти – учасники конференції «Тероризм у зовнішній та внутрішній політиці Росії».
1926 рік – убивство українського політичного і громадського діяча Симона Петлюри в Парижі, чому передувала дезінформаційна кампанія Кремля щодо українського державного діяча.
1940 рік – убивство одного з опонентів Йосипа Сталіна Лева Троцького у Мехіко-Сіті.
1959 рік – убивство українського політика, одного з чільних ідеологів і теоретиків українського націоналістичного руху XX століття Степана Бандери в Мюнхені.
1978 рік – убивство болгарського письменника-дисидента Георгія Маркова у Лондоні.
2004 рік – убивство активного учасника чеченського національно-визвольного руху Зелімхана Яндарбієва у Катарі.
2006 рік – отруєння працівника російських спецслужб, який попросив політичного притулку на Заході, Олександра Литвиненка у Лондоні.
2018 рік – отруєння колишнього російського розвідника, засудженого за шпигунство на користь Великої Британії, який встиг виїхати до Британії Сергія Скрипаля та його дочки Юлії у місті Солсбері. Британським лікарям вдалося врятувати життя обом. У Британії в безпосередньому виконанні спроби отруєння звинувачують, зокрема, Анатолія Чепігу («Руслана Боширова») і Олександра Мішкіна («Олександра Петрова»), які, за даними британських правоохоронців, є офіцерами ГРУ Росії.
І в цих перерахованих випадках було доведено причетність російських спецслужб до злочинів, чи й навіть відомі конкретні імена виконавців.
Олександр Литвиненко у своїй оселі у Лондоні. 10 травня 2022 року.
В Україні фахівці не виключають, що спецслужби Росії стоять і за двома гучними вбивствами у 2017 році:
У червні унаслідок підриву автомобіля у центрі Києва загинув розвідник, генерал-майор Збройних сил України Максим Шаповал.
30 жовтня поблизу Києва від численних поранень після обстрілу автомобіля було вбито громадську активістку, учасницю бойових дій на сході України Аміну Окуєву.
Аміна Окуєва, громадська діячка, учасниця бойових дій із Росією на Донбасі
Як наголосив генерал-лейтенант, експерт Служби зовнішньої розвідки у відставці Олександр Христенко, знищуючи за кордоном своїх опонентів, лідери Росії намагаються продемонструвати «могутність» держави своїм співгромадянам, зміцнюючи внутрішню диктатуру, з одного боку, й кидаючи виклик демократичному світові, з іншого.
«Кремль уже «грає» не «м’язами», а життями людей, яких вважає своїми ворогами, а ворог має бути знищений», – зауважує Христенко.
Міжнародні інституції досі не визначились із поняттям «тероризм» – експерти
Подібні дії, згідно з міжнародним правом, цілком могли би потрапити під визначення «акт тероризму», якби у тому ж таки міжнародному праві існувало чітке визначення, що таке тероризм. І це є серйозна проблема на сьогодні, сказав у коментарі для Радіо Свобода керівник Центру дослідження Росії (організатор конференції), очільник МЗС України у 2007–2009 роках Володимир Огризко.
«На жаль, у наш час міжнародне право не визначає належним чином усі ті злочини, які мали би підпадати під означення міжнародного тероризму. І в цьому маємо серйозну проблему», – наголошує Огризко.
Президент Центру глобалістики «Стратегія XXI» Михайло Гончар додає: як немає універсального визначення поняття «тероризм» («акт тероризму»), так немає й універсальних методів протидії йому. Це ускладнює роботу українських дипломатів та політиків, які намагаються довести світовій спільноті, що Росія на території України здійснює терористичні акти, воєнні злочини, від яких гинуть і випадкові цивільні, – як обстріл мирних кварталів у Маріуполі та рейсового автобусу біля Волновахи у 2015 році тощо.
Тіла пасажирів рейсового автобусу, які були вбиті внаслідок ракетного удару російських гібридних сил. Загинуло 12 (за іншими даними 13) людей, ще 18 були поранені. Донеччина, околиця міста Волновахи, 13 січня 2015 року
Незалежні експерти-учасники нинішньої конференції вважають, що Україна має ініціювати на міжнародному рівні обговорення та ухвалення поняття «тероризм» – інакше буде складно довести, що загибель мирних жителів України та Сирії під обстрілами російського війська є актом тероризму з боку Кремля.