Гості програми «Ваша Свобода»: народний депутат України Андрій Клочко («Слуга народу»); Олег Синютка, народний депутат України («Європейська солідарність»)
Your browser doesn’t support HTML5
Ваша Свобода | Як Зеленський хоче змінити Конституцію України
Біля стін Верховної Ради сталася штовханина між правоохоронцями та учасниками акції протесту проти запровадження ринку землі. Активісти облили кількох поліцейських зеленкою та застосували проти них газовий балончик. Правоохоронці розігнали частину мітингувальників.
У поліції Києва повідомили, що через сутичку під Верховною Радою у вівторок постраждали декілька поліцейських, двоє з них – госпіталізовані. Серед постраждалих також був фотокореспондент Радіо Свобода Сергій Нужненко, йому розбили камеру та окуляри.
Тим часом учора на сайті Верховної Ради з’явився законопроєкт про внесення змін до Конституції України, який вже назвали не дуже добрим для України. Дехто з народних депутатів сказав, що цей законопроєкт веде до узурпації влади президентом України.
Інна Кузнецова: Пане Синютка, ця сутичка відбувається у зв’язку з ухваленням законопроєкту про ринок землі. Але у 2015 році, коли так само хотіли вносити зміни до Конституції, 31 серпня так само відбулися сутички. Тоді загинули четверо нацгвардійців. І ухвалення змін до Конституції призупинили...
Олег Синютка: Це є надзвичайно різні речі. Виправдання тим подіям, які були в 2015 році, коли проросійські сили зіштовхнули представників Нацгвардії і мітингувальників – це була неприпустима річ. Але сьогоднішня ситуація має зовсім інше коріння. Сьогодні влада спровокувала ці дії.
Є різні погляди стосовно законопроєкту про ринок землі, але дивує сама форма розгляду цього законопроєкту. Неприпустимо зробити закритим засідання аграрного комітету, який мав попередньо перед винесенням в сесійну залу розглянути цей законопроєкт. Влада обіцяла перед голосуванням у першому читанні, що буде проведене всенародне обговорення.
Олег Синютка, народний депутат України («Європейська солідарність»)
«Європейська солідарність» виступає за впровадження ринку землі. Але те, що написала сьогоднішня влада у цьому законопроєкті – це не ринок землі, це пограбування людей. Просто хочуть українську землю, найбільше національне багатство, передати в руки олігархів. Більше того, влада сьогодні хоче допустити на український ринок спекулятивний капітал. Зараз, коли земля коштує безцінь, не встановлюючи мінімальної вартості землі, за рахунок спекулятивного капіталу передати знову це в руки фінансовим монополіям.
– Пане Клочко, як ви вважаєте, чим були спровоковані сьогоднішні акції?
Андрій Клочко: Тут є коріння тих політичних партій, які завжди «годували» народ тим, що не можна продавати землю. Ніхто не змушує продавати землю. Лише громадянам дають можливість продавати законно, офіційно землю.
Сутички під Радою: намети та сльозогінний газ – фоторепортаж
Те, що відбувається під Радою, більше провокації. Так, люди виходять і висловлюють свою думку також. І вони мають на це право. Але спекуляції відбуваються на цьому фоні, враховуючи політичний фактор і забарвлення тих партій, прапори яких ми бачимо.
Влада буде максимально переноситися людям на місцях, в об’єднані територіальні громадиАндрій Клочко
Зміни до Конституції – перше, що потрібно, то це завершити децентралізацію. Всі згодні з цими нормами, але мають інакше трактування того чи іншого питання. У Мінських угодах є зміна до Конституції в частині децентралізації. А те, що вважає інша сторона про Донбас, то це їхня особиста думка. Влада буде максимально переноситися людям на місцях, в об’єднані територіальні громади.
– Пане Синютка, ви і ваші колеги Олексій Гончаренко і Ірина Геращенко категорично виступили проти цього. Вони кажуть, що це якраз буде централізація. Чому ви так вважаєте?
Цим законопроєктом влада хоче дати можливість вносити зміни в адміністративно-територіальний устрій України простою більшістю голосівОлег Синютка
Олег Синютка: Законопроєкт про зміни до Конституції є прямим наслідком Мінських угод, зустрічі між Путіним і Зеленським. Це є надзвичайно велика пересторога. Цим законопроєктом влада хоче дати можливість вносити зміни в адміністративно-територіальний устрій України простою більшістю голосів. З Конституції України забираються запобіжники, які були встановлені проти федералізації.
Це, напевне, невдале копіювання російських федеральних округів і російської адміністративно-територіальної системиОлег Синютка
І ще одне, що насторожує. Це така калька з російського адміністративно-територіального устрою – поява округів. Це, напевне, невдале копіювання російських федеральних округів і російської адміністративно-територіальної системи. Тому, я переконаний, це повинно зникнути. Ми пропонували не округи, а райони. Можливо, їх треба назвати повітами. Є українська традиція. Цього точно не було в проекті президента Порошенка.
Ще одна небезпека при ухваленні цього законопроєкту, що ми його не зможемо змінити після першого читання. Тому що після першого читання законопроєкт скеровується в КСУ. Тоді буде тільки два вибори: або за, або проти. Тому всі речі, які треба внести, треба обговорити зараз.
Влада кудись поспішає, знову включається сумнозвісний турборежимОлег Синютка
І така поспішність внесення дуже дивує. Так само, як і з земельним кодексом, влада кудись поспішає, знову включається сумнозвісний турборежим. І 4 дні на обговорення змін до Конституції, які фундаментально змінюють систему адміністративно-територіального поділу України, є неприйнятно! Зміни до Конституції не можуть підірвати унітарний характер української держави. Всі ті речі, які запропоновані сьогодні – це є крок до узурпації. Ми ніколи не погодимося з цими змінами. Треба продовжувати європейську методику на передачу повноважень.
– Пане Клочко,чому Севастополь зник з законопроєкту? Наскільки це доцільно політично на даний момент?
Андрій Клочко: Місто Севастополь – можливо, воно буде або довключене, або ще внесене. Як тільки Україна поверне Крим і поверне кодони свої, я впевнений, що це буде там обов’язково. Я думаю, що це буде довнесено у розгляді перед голосуванням.
І не поспішають (президент, партія «Слуга народу» – ред.), а йдуть в тому режимі, який ми вибрали. Так, є зауваження. Ми обов’язково їх врахуємо і не будемо робити поспішних рішень, які призвели б до якоїсь негативної позиції.