В Україні стартувала «Кримська платформа», а Росія проводить масштабні військові навчання поблизу українських кордонів та на півострові. Чи можливі російські провокації в Азовському й Чорному морях наприкінці літа та на початку осені 2021 роки? Як США та НАТО можуть допомогти Україні? Реалістичні ідеї про розміщення в Україні американських баз?
Про це Крим.Реалії розмовляли з американським дипломатом, колишнім спеціальним представником Державного департаменту США з питань України Куртом Волкером.
‒ Як ви думаєте, чи повинна Україна запросити Росію на «Кримську платформу»? В якому випадку? Можливо наступного року?
‒ Я вважаю, що Росію треба запросити тоді, коли вона погодиться повернути Крим.
«Путін може піти на багато що для ескалації конфлікту»
Your browser doesn’t support HTML5
Курт Волкер – о возможной российской угрозе накануне 30-ой годовщины Независимости Украины
‒ Чи може Росія наважитися на провокацію в Чорному або Азовському морі, щоб зірвати саміт «Кримської платформи»?
Путін може зробити безліч речей, спрямованих на ескалацію конфлікту, саме тоді, коли Україна відзначатиме 30-річчя Незалежності
‒ Так, я думаю, що ситуація дуже тривожна. Росія веде нерозважливу військову політику вже декілька років, але особливо ‒ цього року. Існує безліч варіантів, які Росія могла б реалізувати, особливо, якщо там відчують наснагу після виходу США з Афганістану. Так, наприклад, вони (російська влада ‒ КР) можуть спробувати закрити Азовське море для комерційного судноплавства. Контролюючи Крим та російське узбережжя, вони можуть сказати, що все це ‒ російські територіальні води або що ходити там більше (на суднах ‒ КР) небезпечно. Вони можуть зробити наземне вторгнення в напрямку Маріуполя. Вони можуть оголосити, що водні резервуари (Каховське водосховище та Північно-Кримський канал ‒ КР), звідки раніше подавалася вода на Крим, за логікою мають бути приєднані до Криму, а потім можуть просунутися вглиб і захопити їх. Вони можуть зайняти ще більше районів Чорного моря, стверджуючи, що доступ туди закритий у зв'язку з невідкладними військовими потребами. Вони можуть визнати так звані народні республіки (угруповання «ЛНР», «ДНР» ‒ КР) незалежними державами. Путін може зробити безліч речей, спрямованих на ескалацію конфлікту, саме тоді, коли Україна відзначатиме 30-річчя Незалежності від Радянського Союзу.
‒ Торік ви говорили про те, що загроза російського вторгнення невелика.
‒ Я думаю, що ситуація цього року насправді небезпечніша, ніж була торік.
БІЛЬШЕ ПО ТЕМІ: «Продовження влади Путіна – це радше ознака слабкості, а не сили»«Росія зараз не в тій ситуації, щоб закінчувати війну»
‒ Чи може Україна повернути території військовим шляхом, як Азербайджан у 2020 році (військова операція в Нагірному Карабасі ‒ КР) та Хорватія у 1995 році (операція «Буря» в Сербській Країні ‒ КР)?
Я не вірю, що Україна може або має намагатися перемогти Росію військовим шляхом
‒ Я не вірю, що Україна має військовий потенціал для перемоги над Росією. Ми ж говоримо, що на Донбасі [перебуває] не група сепаратистів, а війська під командуванням Росії ‒ навчені та обладнані Росією сили, російська розвідка. Росія надасть їм усе обладнання й усі ресурси, необхідні для ведення бойових дій. Тому я не вірю, що Україна може або має намагатися перемогти Росію військовим шляхом. Це питання створення іншого тиску на Росію: щоб з плином часу, за допомогою санкцій і політичного тиску Росія вирішила закінчити війну. Але зараз Росія не в такій ситуації.
Your browser doesn’t support HTML5
Угроза военного вторжения России выше, чем в прошлом году – Курт Волкер
«США можуть допомогти українцям з протиповітряною обороною»
‒ Чим можуть допомогти Україні союзники, зокрема Альянс?
‒ Коли ми говоримо про «Кримську платформу», вкрай важливо приділяти увагу діям Росії. Якщо ніхто не говорить, якщо ніхто не показує пальцем на Росію і ніхто не говорить про порушення прав людини, які відбуваються в Криму, то це дає можливість Росії легко продовжувати робити те, що вона робить. Тому нам потрібно привертати увагу до цього, публічно й часто висловлюватися про дії Росії. Це перше. Друге ‒ це продовження санкцій проти Росії через захоплення Криму, через тривалу війну на Донбасі й через інші речі, які робить Росія. Нам потрібно продовжувати чинити економічний тиск на Росію.
‒ Як США могли б допомогти Україні?
Ми маємо збільшувати нашу допомогу в галузі безпеки
‒ США могли б бути набагато активнішими в «мінському» та «нормандському» процесах. Я думаю, що з 2019 року США практично не брали участі там, і настав час відновити цю участь. Французи й німці, як і раніше, залучені (у «нормандський процес» ‒ КР), але вони підходять до України й Росії з моральної точки зору замість того, щоб розглядати Росію як агресора, а Україну ‒ як жертву. Я думаю, що США в цьому сенсі привносять ясність в обговорення й акцентують увагу на тому, що відбувається насправді. США також можуть збільшити свою допомогу Україні у сфері безпеки. Раніше ми постачали ракети «Джавелін», протитанкові ракети, протиснайперські системи та радари. Нам потрібно постачати більше: для прибережної та протиповітряної оборони, для удосконалення засобів електронного зв'язку, протидії радіоелектронному спостереженню й радіоелектронній війні. Це все, чим США можуть допомогти українцям. Ми маємо збільшувати нашу допомогу в галузі безпеки. І, нарешті, ми маємо бути партнерами України, разом вирішуючи такі питання, як реформування збройних сил, реформування міністерства оборони, боротьба з корупцією всередині країни, розбудова відносин України з НАТО та ЄС. Ми маємо бути партнерами в цих напрямках.
БІЛЬШЕ ПО ТЕМІ: «Росія може влаштувати провокацію під час «Кримської платформи»‒ Нещодавно український віцепрем'єр, міністр з питань реінтеграції (Олексій Резніков ‒ КР) сказав, що добре б розмістити в Україні бази США, наприклад, з протиракетними комплексами. Як думаєте, це можливо?
Ми могли б легко розмістити якусь тренувальну базу в Україні, якби ми теж цього захотіли
‒ Звичайно, можливо. Але я не думаю, що це ймовірно. Не думаю, що нинішня адміністрація захоче мати де-небудь нові бази США. Ми наразі у процесі виведення військ з Афганістану, Сирії, Іраку та інших країн. Я не думаю, що є бажання витрачати більше грошей на військові бази США в інших частинах світу. При цьому немає причин, через які ми не могли б цього зробити, якби український уряд запросив Сполучені Штати, а США були б готові. Ми могли б легко розмістити якусь тренувальну базу в Україні, якби ми теж цього захотіли.
Your browser doesn’t support HTML5
Курт Волкер – о возможности размещения американских баз противоракетной обороны в Украине
Україна ‒ не Афганістан
‒ Деякі українські політологи порівнюють ситуацію в Афганістані з ситуацією, яка може скластися в Україні. Чи може Україна в майбутньому втратити підтримку США й залишитися наодинці з Росією та проросійськими бойовиками?
Україна ‒ це сильніше суспільство, це сильніша й згуртованіша всередині країна з відчуттям української ідентичності
‒ Я ціную почуття втрати й відчаю, яке всі зараз мають з приводу Афганістану. Майбутнє, що чекає на афганський народ із талібами, ‒ справжня катастрофа, людська трагедія. Я не вважаю, що можна проводити паралелі з Україною. Ситуація відрізняється. Україна ‒ це сильніше суспільство, це сильніша й згуртованіша всередині країна з відчуттям української ідентичності. Війна йде на невеликій частині України. Інша частина країни живе нормально, тому я не бачу загрози колапсу в Україні. Такого колапсу, як ми спостерігаємо в Афганістані.
«Міністр з США на «Кримській платформі» ‒ гарний початок»
‒ На «Кримської платформі» США представляє міністр. Чому не приїхали держсекретар Ентоні Блінкен чи президент Джозеф Байден?
Найголовніше ‒ не дати світові забути, що Росія захопила Крим, нахабно претендує на анексію території в результаті військового захоплення
‒ Я згоден, що було б краще, якби приїхав держсекретар або хтось, відповідальний за зовнішню політику США. Це («Кримська платформа» ‒ КР) ‒ явно зовнішньополітичне питання. Але зараз відбувається багато подій, і, як я розумію, напружені графіки (у перших осіб США ‒ КР). В усякому разі, Сполучені Штати представлені членом уряду, що, на мій погляд, уже хороший початок.
‒ Як ви думаєте, чи стане «Кримська платформа» успішним для України заходом?
‒ Найголовніше ‒ не дати світові забути, що Росія захопила Крим, нахабно претендує на анексію території в результаті військового захоплення та крадіжки території в іншої країни. Росія хоче, щоб світ забув про це. Там хочуть, щоб світ продовжував це ігнорувати, і тому дуже важливо привернути увагу до того факту, що це все ще так. Тому тільки в цьому відношенні, я думаю, що вона («Кримська платформа» ‒ КР) буде успішною.
«Україна не готова бути членом НАТО»
‒ Байден та Зеленський зустрічаються у Вашингтоні 30 серпня. Як ви думаєте, чи можливо, що в результаті цієї зустрічі буде ухвалене політичне рішення й Україна отримає План дій щодо членства в НАТО?
Завдяки Комісії НАТО-Україна є всі інструменти, які може надати ПДЧ
‒ На жаль, я так не думаю. У НАТО занадто багато союзників, які не хочуть підтримувати отримання Україною ПДЧ. І я думаю, що всі союзники, включаючи США й саму Україну, погодяться, що сьогодні Україна не готова бути членом НАТО. Чого я дійсно хотів би, так це того, щоб США відклали в бік ПДЧ. Завдяки Комісії НАТО-Україна є всі інструменти, які може надати ПДЧ: є річний національний план, Україна проводить навчання з НАТО, вона присутня у штаб-квартирі Альянсу, бере участь у регулярному політичному діалозі в НАТО, отримує поради від членів НАТО з питань оборони, реформ та збройних сил. Так що в ПДЧ немає нічого, до чого Україна ще не мала б доступу. Ми маємо припинити використовувати ПДЧ як засіб для блокування України й замість цього почати говорити про те, що Україні потрібно зробити, щоб бути повністю готовою (до членства в Альянсі ‒ КР). І мені подобається бачити, що США ‒ лідери в цьому процесі.
2 серпня голова комітету Сенату США з міжнародних відносин Роберт Менендес та 10 його колег з Естонії, Чехії, Ірландії, Латвії, Польщі, Великої Британії, Литви та України підписали спільну заяву, що засуджує угоду між США й Німеччиною про газогін «Північний потік-2». У ній представники 11 країн засудили російську агресію й закликали НАТО та ЄС надати Україні план для отримання членства.
‒ Чи потрібний США або самій Україні новий спецпредставник Держдепартаменту з питань України?
Потрібно призначити когось відповідальним. І ця людина має бути активною
‒ Я думаю, що хтось має нести відповідальність. Це міг би бути чиновник в адміністрації. Коли Вікторія Нуланд була помічником держсекретаря (2013-2017 роки ‒ КР), вона виконувала ці обов'язки. Не маючи іншої посади в адміністрації, я займався тільки цим питанням. Але потрібно призначити когось відповідальним. І ця людина має бути активною. Це означає не сидіти постійно у Вашингтоні, а їздити до Брюсселя, зустрічатися з НАТО, Європейським Союзом, французами та німцями, брати участь у переговорах, їздити в Україну, зустрічатися там з офіційними особами та намагатися передати правильні послання Росії, а також зустрічатися з росіянами у потрібний час.
Курт Волкер ‒ американський дипломат, з 7 липня 2017 року до 27 вересня 2019 року, під час президентства Дональда Трампа, займав посаду спеціального представника Державного департаменту США з питань України. До цього, з 2008 до 2009 року, був постійним представником США при НАТО.