У день 76-ї річниці заснування ООН Україна підтверджує прихильність принципам сучасного світоустрою, закладеним в положеннях Статуту Генеральної Асамблеї ООН і розраховує на приєднання Генасамблеї до «Кримської платформі». Про це 24 жовтня повідомила пресслужба Міністерства закордонних справ України, інформує Радіо Свобода.
«Враховуючи роль ООН у питаннях деокупації Криму, зокрема у контексті ухвалених Генеральною Асамблеєю ООН резолюцій щодо територіальної цілісності України, проблеми мілітаризації Криму та щодо захисту прав людини в Криму, Україна сподівається на приєднання ООН до Кримської платформи», – мовиться у заяві.
БІЛЬШЕ ПО ТЕМІ: Крим.Реалії запустили оновлений новинний додатокЯк зазначає МЗС, Україна розраховує на більш активний і конструктивний підхід з боку керівництва ООН до питань протидії військової агресії Росії проти України.
23 серпня у Києві відбувся саміт «Кримської платформи», який офіційно запустив міжнародний формат з питання деокупацію Криму. 43 країни, які взяли у ньому участь, підписали спільну Декларацію із закликом відновити територіальну цілісність України в міжнародно визнаних кордонах. Учасники саміту заявили, що «Росії не вдасться легітимізувати тимчасову окупацію Криму і Севастополя».
Міжнародний майданчик з деокупації Криму («Кримська платформа»)
Міжнародний майданчик з деокупації Криму («Кримська платформа») – ініціатива української влади зі створення переговорної платформи для координації дій України та міжнародних партнерів щодо захисту прав кримчан і деокупацію анексованого півострова.
На 75-й сесії Генеральної Асамблеї ООН у вересні 2020 року президент України Володимир Зеленський закликав країни-учасниці приєднатися до створення платформи.
Інавгураційний саміт з «Кримської платформі» відбувся в Києві 23 серпня 2021 року – до 30-річної річниці Незалежності України. Він був покликаний офіційно запустити міжнародний формат з питання деокупації Криму.
43 країни – учасниці першого саміту «Кримської платформи» підписали спільну Декларацію із закликом відновити територіальну цілісність України в міжнародно визнаних кордонах і заявили, що «Росії не вдасться легітимізувати тимчасову окупацію Криму і Севастополя».
Вони також підтвердили свої наміри за допомогою політичних, дипломатичних та обмежувальних методів тиснути на Росію для відновлення контролю України над територією АРК та Севастополя. Учасники закликали Росію приєднатися до «Кримської платформі» і розділити її цілі.
На саміті засудили порушення прав і свобод людини на півострові, мілітаризацію Криму, перешкоджання вільному судноплавству в Керченській протоці та Азовському морі, переселення російських громадян до Криму.
Росія висловлювала протест проти проведення саміту. У Москві захід називали «шабашем», «недружнім стосовно Росії» заходом і погрожували його учасникам наслідками. 24 серпня в МЗС Росії заявили, що участь країн і міжнародних організацій в «Кримській платформі» є «посяганням на територіальну цілісність Росії».
Незадовго до початку форуму російська влада запровадила персональні санкції проти глави МЗС України Дмитра Кулеби та секретаря РНБО Олексія Данілова.